gender
социален пол
género
køn
soziales Geschlecht
sugu/soolisus
κοινωνικό φύλο
genre
inscne
rod
род
gjini
genere
dzimuma (sociālā politika, sociālie jautājumi; sociālā politika, sociālās tiesības)
socialinė lytis
(sosiaalinen) sukupuoli
társadalmi nem
ġeneru
płeć
gen
(družbeni) spol
genus
Social attributes and opportunities associated with being female and male and to the relationships between women and men and girls and boys, as well as to the relations between women and those between men.
Социалните характеристики и възможности, които се асоциират с жените и с мъжете, въз основа на техния пол, както и с отношенията между жените и мъжете и момчетата и момичетата и отношенията между жените и тези между мъжете.
papeles, comportamientos, actividades y atribuciones socialmente construidos que una sociedad concreta considera propios de mujeres o de hombres; las relaciones entre mujeres y hombres, y niñas y niños así como las relaciones entre mujeres y las relaciones entre hombres
společenské znaky a příležitosti spojované se skutečností, že určitá osoba je žena či muž, se vztahy mezi ženami a muži a dívkami a chlapci, jakož i se vzájemnými vztahy mezi ženami a vzájemnými vztahy mezi muži
Sociale egenskaber og muligheder, der forbindes med det at være henholdsvis kvinde og mand, såvel som med relationerne mellem kvinder og mænd og piger og drenge og med relationerne kvinder imellem og mænd imellem. På dansk skelnes der ikke rent sprogligt mellem biologisk køn (sex på engelsk) og socialt køn (gender på engelsk). Betydningen af ordet 'gender' refererer til sociale muligheder og relationer fremfor medfødt eller tilskrevet biologisk køn.
soziale Eigenschaften und Chancen, die damit, ob jemand weiblich oder männlich ist, und mit den Beziehungen zwischen Frauen und Männern und Mädchen und Jungen sowie mit den Beziehungen zwischen Frauen und denen zwischen Männern verbunden sind
naiseks ja meheks olemisele, naiste ja meeste ning tüdrukute ja poiste suhetele ning naistevahelistele ja meestevahelistele suhetele omistatavad sotsiaalsed atribuudid ja võimalused
το σύνολο κοινωνικά προσδιορισμένων έμφυλων ρόλων, καθώς και το σύστημα σκέψης και ιδεολογικών αναπαραστάσεων που προσδιορίζουν πολιτισμικά το αρσενικό και το θηλυκό, κατασκευάζουν τις ταυτότητες του Φύλου και παράλληλα αποτελούν σύστημα σχέσεων τόσο μεταξύ των φύλων όσο και στο εσωτερικό του φύλου
le terme « genre », fondé sur les deux sexes, masculin et féminin, explique qu'il existe également des rôles, des comportements, des activités et des attributs socialement construits, considérés comme étant appropriés pour les femmes et les hommes par une société donnée. caractéristiques et perspectives sociales associées au fait d'être une femme ou un homme et aux relations femmes-hommes et filles-garcons, ainsi qu'aux rapports entre les femmes d'une part et entre les hommes d'autre part
tréithe agus deiseanna sóisialta a bhaineann le mná agus fir agus leis an gcaidreamh idir mná agus fir agus cailíní agus buachaillí, chomh maith leis an gcaidreamh idir mná agus an caidreamh idir fir
Rod se odnosi na socijalne atribute i mogućnosti povezane sa ženskim i muškim spolom i na odnose između djevojčica i dječaka, kao i na odnose između žena i muškaraca.
општествени својства и можности што се поврзуваат со тоа да се биде женско или да се биде машко, и со односите меѓу жените и мажите и момчињата и девојчињата, како и односите меѓу самите жени и односите меѓу самите мажи.
atributet shoqërore dhe mundësitë që lidhen me të qenit femër dhe mashkull dhe me marrëdhëniet midis grave dhe burrave dhe vajzave dhe djemve, si dhe për marrëdhëniet midis grave dhe atyre midis burrave
Rod se odnosi nа socijаlne аtribute i mogućnosti povezаne sа ženskim i muškim polom i nа odnose između devojčicа i dečаkа, kаo i nа odnose između ženа i muškаrаcа. Videti tаkođe: rod(ovi)
Род се односи на социјалне атрибуте и могућности повезане са женским и мушким полом и на односе између девојчица и дечака, као и на односе између жена и мушкараца. Видети такође: род(ови)
Род се односи на социјалне атрибуте и могућности повезане са женским и мушким полом и на односе између дјевојчица и дјечака, као и на односе између жена и мушкараца. Ови атрибути, могућности и односи су социјално изграђени и уче се кроз процесе социјализације. Они су специфични за контекст и вријеме и промјенљиви су. Пол одређује шта се очекује, дозвољава и вреднује од жене или мушкарца у датом контексту. У већини друштава постоје разлике и неједнакости између жена и мушкараца у додијељеним одговорностима, предузетим активностима, приступу ресурсима и контроли над њима, као и могућностима за доношење одлука. Род је дио ширег социокултурног контекста. Остали важни критеријуми за социокултурну анализу укључују класу, расу, ниво сиромаштва, етничку групу и старост.
društvene osobine i mogućnosti koje se povezuju s osobom, ovisno o tome je li ona žensko ili muško, i s vezama između žena i muškaraca, djevojčica i dječaka, kao i s vezama među ženama i onima među muškaracima
attributi e opportunità sociali associati al fatto di essere di sesso femminile o maschile e alle relazioni tra uomini e donne e tra bambine e bambini, nonché alle relazioni tra donne e alle relazioni tra uomini.
sociālas īpašības un iespējas, kas saistītas ar sievietēm un vīriešiem un attiecībām starp sievietēm un vīriešiem un meitenēm un zēniem, kā arī sieviešu savstarpējām attiecībām un vīriešu savstarpējām attiecībām.
socialinės ypatybės ir galimybės, siejamos su buvimu moterimi ir vyru ir santykiais tarp moterų ir vyrų, mergaičių ir berniukų, taip pat santykiais tarp moterų ir tarp vyrų
sociale kenmerken en kansen die geassocieerd worden met het vrouw en man zijnen met de verhoudingen tussen vrouwen en mannen en meisjes en jongens, evenals met de verhoudingen tussen vrouwen onderling en die tussen mannen onderlingde kenmerken die worden toegeschreven aan mannen-mannelijkheid, of vrouwen-vrouwelijkheid; in tegenstelling tot de biologische verschillen (sekse) zijn deze kenmerken sociaal-cultureel bepaald en kunnen ze in principe variëren over de tijd en tussen culturen
sosiaaliset ominaisuudet ja mahdollisuudet, jotka liittyvät naisena ja miehenä olemiseen, ja naisten ja miesten ja tyttöjen ja poikien välisiin suhteisiin sekä naisten välisiin suhteisiin ja miesten välisiin suhteisiin
a női és a férfi léthez kapcsolódó társadalmi attribútumok és lehetőségek, a nők és a férfiak, illetve a lányok és a fiúk közötti viszonyrendszerek, valamint a nők közötti és a férfiak közötti viszonyok
attribwiti soċjali u opportunitajiet assoċjati mal-fatt li inti mara jew raġel u mar-relazzjonijiet bejn in-nisa u l-irġiel u t-tfajliet u s-subien, kif ukoll dawk ir-relazzjonijiet bejn in-nisa u dawk bejn l-irġiel
społeczne atrybuty i możliwości kojarzone z faktem bycia kobietą i mężczyzną oraz związkami między kobietami i mężczyznami oraz dziewczętami i chłopcami, a także relacjami między kobietami oraz między mężczyznami
oportunidades e atributos sociais associados ao ser feminino e masculino e às relações entre mulheres e homens e raparigas e rapazes, bem como às relações entre mulheres e entre homens
atribute și oportunități sociale asociate cu a fi femeie sau bărbat și cu relațiile dintre femei și bărbați și fete și băieți, precum și cu relațiile dintre femei și cele dintre bărbați
sociálne atribúty a príležitosti spojené so ženou a mužom a vzťahmi medzi ženami a mužmi a dievčatami a chlapcami, ako aj vzťahmi medzi ženami a vzťahmi medzi mužmi
družbene lastnosti in možnosti, povezane s tem, da je oseba ženska oziroma moški, in z odnosi med ženskami in moškimi ter dekleti in fanti ter odnosi med ženskami in odnosi med moškimi
socialt konstruerade egenskaper i relation till, och möjligheter utifrån, föreställningar om kvinnligt och manligt samt relationen mellan mellan kvinnor och män, flickor och pojkar, samt relationen mellan kvinnor och mellan män
(1) UN Women. Concepts and definitions (2) United Nations Population Fund – UNFPA (2011). Gender at the Heart of ICPD: The UNFPA Strategic Framework on Gender Mainstreaming and Women’s Empowerment.
These attributes, opportunities and relationships are socially constructed and are learned through socialisation processes. They are context- and time-specific, and changeable. Gender determines what is expected, allowed and valued in a woman or a man in a given context. In most societies, there are differences and inequalities between women and men in responsibilities assigned, activities undertaken, access to and control over resources, as well as decision-making opportunities. Gender is part of the broader sociocultural context. Other important criteria for sociocultural analysis include class, race, poverty level, ethnic group and age. Gender-based assumptions and expectations generally place women at a disadvantage with respect to the substantive enjoyment of rights, such as freedom to act and to be recognised as autonomous, fully capable adults, to participate fully in economic, social and political development, and to make decisions concerning their circumstances and conditions. Gender is also an important term to understand in the context of gender identity.
Тези характеристики, възможности и отношения се изграждат в обществото и се заучават чрез процесите на социализация. Те са специфични от гледна точка на контекст и време, и са променливи. Полът определя очакваното, допустимото и цененото у една жена или у един мъж в даден контекст. В повечето общества има различия и неравенства между жените и мъжете във възлаганите им отговорности, извършваните дейности, достъпа им до ресурси и контрола върху тях, както и възможностите за вземане на решения. Полът е част от по-широкия социално-културен контекст. Други важни критерии за социално-културен анализ включват раса, равнище на бедност, етническа група и възраст. Поради основаните на пола предположения и очаквания, жените като цяло са в по-неблагоприятно положение по отношение на реалното упражняване на права, като например свобода на действие и признаване като независими и пълноценни пълнолетни хора, пълноценно участие в икономическото, социалното и политическото развитие, и вземане на решения относно своите обстоятелства и условия. Полът е и важен термин, който следва да бъде разбиран в контекста на половата идентичност.
Estos atributos, oportunidades y relaciones son construidos socialmente y aprendidos a través del proceso de socialización. Son específicos al contexto y la época y son cambiantes. El género determina qué se espera, qué se permite y qué se valora en una mujer o en un hombre en un contexto determinado. En la mayoría de las sociedades hay diferencias y desigualdades entre mujeres y hombres en cuanto a las responsabilidades asignadas, las actividades realizadas, el acceso y el control de los recursos, así como las oportunidades de adopción de decisiones. El género es parte de un contexto sociocultural más amplio, como lo son otros criterios importantes de análisis sociocultural, incluida la clase, raza, nivel de pobreza, grupo étnico, orientación sexual, edad, etc. Las hipótesis y las expectativas basadas en el género suelen situar a las mujeres en situación desfavorable con respecto al disfrute sustantivo de derechos, como el de actuar y ser reconocidas como personas adultas autónomas y con plena capacidad, participar plenamente en el desarrollo económico, social y político y tomar decisiones sobre sus circunstancias y condiciones propias. El género es también un concepto importante para comprender en su contexto la identidad de género.
Tyto znaky, příležitosti a vztahy jsou určovány společností a jedinec se jim učí v průběhu socializace. Jejich podoba závisí na daném prostředí a době a lze ji měnit. Gender určuje, co je za daných okolností očekáváno od ženy či od muže, co je jim dovoleno a co je na nich oceňováno. Ve většině společností existují mezi ženami a muži rozdíly a nerovnosti co do oblastí odpovědnosti, vykonávaných činností, přístupu ke zdrojům a kontroly nad nimi i co do možností rozhodovat. Gender je součástí širšího sociokulturního kontextu. Dalšími významnými hledisky sociokulturní analýzy jsou třída, rasa, míra chudoby, etnická skupina a věk. Předpoklady a očekávání na základě genderu zpravidla ženy znevýhodňují, pokud jde o skutečné požívání práv, například svobody jednat a být uznávána jako samostatná, plně svéprávná dospělá osoba, plně se zapojit do hospodářského, společenského a politického rozvoje a rozhodovat o okolnostech a podmínkách svého života. Pochopení pojmu gender je důležité také v souvislosti s genderovou identitou.
Disse egenskaber, muligheder og relationer er socialt konstruerede og læres gennem socialiseringsprocesser. De er kontekst- og tidsspecifikke og kan ændres. Kønnet bestemmer, hvad der forventes, er tilladt og værdsat i en kvinde eller en mand i en given sammenhæng. I de fleste samfund er der forskelle og uligheder mellem kvinder og mænd med hensyn til ansvarsområder, aktiviteter, adgang til og kontrol over ressourcer samt muligheder for at tage beslutninger. Køn er en del af den bredere sociokulturelle kontekst. Andre vigtige kriterier for sociokulturel analyse er klasse, race, fattigdomsniveau, etnisk gruppe og alder. Kønsbaserede forudsætninger og forventninger stiller generelt kvinder i en mindre gunstig position i forhold til reelt at kunne nyde godt af deres rettigheder, såsom friheden til at handle og blive anerkendt som selvstændige og fuldt kvalificerede voksne, at deltage fuldt ud i økonomisk, social og politisk udvikling og i forhold til at træffe beslutninger om egne vilkår og omstændigheder. Køn er også et vigtigt begreb at forstå i relation til kønsidentitet.
Diese Eigenschaften, Chancen und Beziehungen sind sozial konstruiert und werden durch Sozialisationsprozesse erlernt. Sie sind kontext- und zeitspezifisch und veränderbar. Das soziale Geschlecht bestimmt, was von einer Frau oder einem Mann in einem gegebenen Kontext erwartet wird, was ihr oder ihm erlaubt ist und was an ihr oder ihm wertgeschätzt wird. In den meisten Gesellschaften bestehen Unterschiede und Ungleichheiten zwischen Frauen und Männern bei der zugewiesenen Verantwortung, den ausgeführten Tätigkeiten, dem Zugang zu und der Kontrolle über Ressourcen sowie den Entscheidungsfindungschancen. Das soziale Geschlecht ist Teil eines größeren soziokulturellen Kontextes. Andere wichtige Kriterien für die soziokulturelle Analyse sind Klasse, Rasse, Armutsgrad, ethnische Gruppe und Alter. Auf dem sozialen Geschlecht beruhende Annahmen und Erwartungen benachteiligen im Allgemeinen Frauen beim substanziellen Genuss von Rechten wie der Freiheit, als selbstständiger Erwachsener im vollen Besitz seiner Fähigkeiten zu handeln und anerkannt zu sein, vollumfänglich an der wirtschaftlichen, sozialen und politischen Entwicklung teilzuhaben und Entscheidungen über ihre Umstände und Bedingungen zu treffen. Soziales Geschlecht ist auch ein wichtiger Begriff für das Verständnis im Kontext der Geschlechtsidentität.
Sugudele omistatavad omadused, võimalused ja suhted on sotsiaalselt konstrueeritud ning need õpitakse selgeks sotsialiseerumise käigus. Need muutuvad ajas ja ruumis. Sugu määrab, mis on konkreetses olukorras naisele või mehele lubatud ja tema juures väärtustatud. Enamikus ühiskondades on naiste ja meeste vahel erinevused ja ebavõrdsused, mis puudutavad nende kohustusi, tegevusi ja ligipääsu ressurssidele ning nende kontrolli- ja otsustusvõimalusi. Sugu on osa laiemast sotsiaalkultuurilisest kontekstist. Sotsiaalkultuurilise analüüsi teised olulised kriteeriumid on klass, nahavärv, vaesus, rahvus ja vanus. Soopõhised eeldused ja ootused seavad üldiselt naised ebasoodsamasse olukorda õiguste tegelikul kasutamisel, nt vabadus tegutseda ja olla tunnustatud kui iseseisev ja võimekas täiskasvanu, osaleda täielikult majanduslikus, sotsiaalses ja poliitilises arengus ning teha otsuseid oma olude ja tingimuste kohta. Sugu on oluline termin, mida tuleb mõista ka sooidentiteedi kontekstis.
Εστιάζει σε κοινωνικά χαρακτηριστικά και ευκαιρίες οι οποίες συνδέονται με τις ιδιότητες των γυναικών και των ανδρών, με τις σχέσεις μεταξύ γυναικών και ανδρών και κοριτσιών και αγοριών, καθώς και με τις σχέσεις μεταξύ γυναικών και τις σχέσεις μεταξύ ανδρών. Αυτά τα χαρακτηριστικά, οι ευκαιρίες και οι σχέσεις είναι κοινωνικές κατασκευές και εσωτερικεύονται από τα δύο φύλα μέσω διαδικασιών κοινωνικοποίησης. Εξαρτώνται από το δεδομένο πολιτιστικό και κοινωνικό πλαίσιο και χρόνο και είναι ρευστά και μεταβαλλόμενα. Στις περισσότερες κοινωνίες υπάρχουν διαφορές και ανισότητες μεταξύ γυναικών και ανδρών όσον αφορά τις αρμοδιότητες που τους ανατίθενται, τις δραστηριότητες που αναλαμβάνουν, την πρόσβαση σε πόρους και τον έλεγχό τους, καθώς και τις ευκαιρίες λήψης αποφάσεων. Το (κοινωνικό) φύλο εντάσσεται στο ευρύτερο κοινωνικοπολιτισμικό πλαίσιο. Άλλα σημαντικά κριτήρια για την κοινωνικοπολιτισμική ανάλυση περιλαμβάνουν την τάξη, τη φυλή, το επίπεδο φτώχειας, την εθνοτική ομάδα και την ηλικία. Οι υποθέσεις και οι προσδοκίες που συνδέονται με το φύλο, θέτουν εν γένει τις γυναίκες σε μειονεκτική θέση όσον αφορά στην ουσιαστική απόλαυση δικαιωμάτων, όπως η ελευθερία δράσης και η αναγνώρισή τους ως αυτόνομων ενηλίκων πλήρως ικανών να συμμετέχουν στην οικονομική, κοινωνική και πολιτική ανάπτυξη και να λαμβάνουν αποφάσεις σχετικά με τις συνθήκες και τους όρους της ζωής τους. Το (κοινωνικό) φύλο αποτελεί σημαντικό παράγοντα διαμόρφωσης έμφυλης ταυτότητας. Εισήχθη ως όρος για πρώτη φορά στην κοινωνιολογία από την Αν Όκλεϋ στο γνωστό της έργο, Sex Gender and Society, το 1972.
Ces attributs, perspectives et relations sont le fruit d'une construction sociale et assimilés par le biais de processus de socialisation. Ils se définissent en fonction du contexte, de facteurs temporels, et de nature variable. Le genre détermine ce qui est attendu, permis et valorisé chez une femme ou chez un homme dans un contexte donné. Dans la plupart des sociétés, des différences et des inégalités existent entre les femmes et les hommes pour ce qui est des responsabilités attribuées, des activités entreprises, de l'accès aux ressources et du contrôle de celles-ci, ainsi que des possibilités de prendre des décisions. Le genre s'inscrit dans le cadre d'un contexte socio-culturel plus large. D'autres critères importants aux fins d'une analyse socio-culturelle sont notamment la classe, la race, le niveau de pauvreté, le groupe ethnique et l'âge. Les présupposés et attentes fondées sur le genre désavantagent en général les femmes pour ce qui est de l’exercice concret de leurs droits, tels que la liberté d’agir et d’être reconnues en tant qu’adultes autonomes jouissant de leur pleine capacité de participer pleinement au développement économique, social et politique et de prendre des décisions concernant leurs situation et conditions de vie. Le genre est également un terme qu'il est important de comprendre dans le contexte de l'égalité de genre.
Tá na tréithe, na deiseanna agus an caidreamh seo tógtha go sóisialta agus foghlaimítear iad trí phróisis shóisialta. Baineann siad go sonrach le comhthéacs agus le ham, agus tá siad inathraithe. Cinneann inscne an méid a bhfuiltear ag súil leis, a cheadaítear agus a luacháiltear i mbean nó i bhfear i gcomhthéacs áirithe. I bhformhór na sochaithe, tá difríochtaí agus neamhionannais idir mná agus fir maidir le freagrachtaí a shanntar, gníomhaíochtaí a dhéantar, rochtain agus rialú ar acmhainní, chomh maith le deiseanna cinnteoireachta. Is cuid den chomhthéacs soch-chultúrtha níos leithne í inscne. I measc na gcritéar tábhachtach eile le haghaidh anailíse soch-chultúrtha tá aicme, cine, leibhéal bochtaineachta, grúpa eitneach agus aois. Go ginearálta, cuireann boinn tuisceana agus ionchais inscne mná faoi mhíbhuntáiste maidir le teachtadh substainteach ceart, amhail saoirse chun gníomhú agus a bheith aitheanta mar dhaoine fásta neamhspleácha, lánchumasacha, chun páirt a ghlacadh go hiomlán i bhforbairt eacnamaíoch, shóisialta agus pholaitiúil, agus chun cinntí a dhéanamh maidir lena gcúinsí agus a ndálaí. Tá sé tábhachtach freisin an téarma inscne a thuiscint i gcomhthéacs na féiniúlachta inscne.
Ovi atributi, mogućnosti i odnosi su socijalno izgrađeni i uče se kroz procese socijalizacije. Oni su specifični za kontekst i vrijeme i promjenljivi su. Spol određuje šta se očekuje, dozvoljava i vrednuje od žene ili muškarca u datom kontekstu. U većini društava postoje razlike i nejednakosti između žena i muškaraca u dodijeljenim odgovornostima, preduzetim aktivnostima, pristupu resursima i kontroli nad njima, kao i mogućnostima za donošenje odluka. Rod je dio šireg sociokulturnog konteksta. Ostali važni kriteriji za sociokulturnu analizu uključuju klasu, rasu, nivo siromaštva, etničku grupu i starost. Rodno zasnovane pretpostavke i očekivanja generalno dovode žene u nepovoljan položaj u pogledu uživanja materijalnih prava, poput slobode da djeluju i da budu priznate kao autonomne, potpuno sposobne odrasle osobe, da u potpunosti učestvuju u ekonomskom, socijalnom i političkom razvoju i da donose odluke u vezi sa okolnostima i uslovima. Rod je također važan pojam koji treba razumjeti u kontekstu rodnog identiteta.
Овие својства, можности и односи се општествено конструирани и се научени преку процесот на социјализација. Тие се специфични за контекстот и времето, и се променливи. Родот утврдува што е она што е очекувано, дозволено и вреднувано кај жената и мажот во даден контекст. Во повеќето општества постојат разлики и нееднаквости меѓу жените и мажите во однос на доделените задолженија, преземените активности, пристапот до ресурсите и нивна контрола, и можностите за носење одлуки. Родот претставува дел од поширокиот социо-културен контекст. Други важни критериуми за социо-културна анализа се класата, расата, степенот на сиромаштија, етничката припадност и возраста. Родово заснованите претпоставки и очекувања општо ги поставуваат жените во понеповолна положба во однос на супстантивното уживање на своите права, како слободата да постапуваат и бидат признати како автономни, целосно способни возрасни лица, целосно да учествуваат во економскиот, општествениот и политичкиот развој и да носат одлуки што се однесуваат на нивните околности и услови. Родот е воедно и важен поим што треба да се разбере и во контекст на родовиот идентитет.
Këto atribute, mundësi dhe marrëdhënie janë ndërtime shoqërore dhe mësohen përmes proceseve të shoqërizimit. Ato janë specifike për kontekstin dhe kohën, dhe të ndryshueshme. Gjinia përcakton atë që pritet, lejohet dhe vlerësohet tek një grua ose një burrë në një kontekst të caktuar. Në shumicën e shoqërive, ekzistojnë dallime dhe pabarazi midis grave dhe burrave në përgjegjësitë e caktuara, aktivitetet e ndërmarra, qasjen dhe kontrollin mbi burimet, si dhe mundësitë e vendimmarrjes. Gjinia është pjesë e kontekstit më të gjerë socio-kulturor. Kritere të tjera të rëndësishme për analizën socio-kulturore përfshijnë klasën, racën, nivelin e varfërisë, grupin etnik dhe moshën. Supozimet dhe pritjet e bazuara në gjini i vendosin gratë në një disavantazh në lidhje me gëzimin thelbësor të të drejtave, të tilla si liria për të vepruar dhe për t'u njohur si të rritur të pavarur, plotësisht të aftë, për të marrë pjesë plotësisht në zhvillimin ekonomik, shoqëror dhe politik dhe marrin vendime në lidhje me rrethanat dhe kushtet e tyre. Gjinia është gjithashtu një term i rëndësishëm për t'u kuptuar në kontekstin e identitetit gjinor.
Ovi аtributi, mogućnosti i odnosi su socijаlno izgrаđeni i uče se kroz procese socijаlizаcije. Oni su specifični zа kontekst i vreme i promenljivi su. Pol određuje štа se očekuje, dozvoljаvа i vrednuje od žene ili muškаrcа u dаtom kontekstu. U većini društаvа postoje rаzlike i nejednаkosti između ženа i muškаrаcа u dodeljenim odgovornostimа, preduzetim аktivnostimа, pristupu resursimа i kontroli nаd njimа, kаo i mogućnostimа zа donošenje odlukа. Rod je deo šireg sociokulturnog kontekstа. Ostаli vаžni kriterijumi zа sociokulturnu аnаlizu uključuju klаsu, rаsu, nivo siromаštvа, etničku grupu i stаrost.Rodno zаsnovаne pretpostаvke i očekivаnjа generаlno dovode žene u nepovoljаn položаj u pogledu uživаnjа mаterijаlnih prаvа, poput slobode dа deluju i dа budu priznаte kаo аutonomne, potpuno sposobne odrаsle osobe, dа u potpunosti učestvuju u ekonomskom, socijаlnom i političkom rаzvoju i dа donose odluke u vezi sа njihovim okolnostimа i uslovimа.Rod je tаkođe vаžаn pojаm koji trebа rаzumeti u kontekstu rodnog identitetа.
Ови атрибути, могућности и односи су социјално изграђени и уче се кроз процесе социјализације. Они су специфични за контекст и време и променљиви су. Пол одређује шта се очекује, дозвољава и вреднује од жене или мушкарца у датом контексту. У већини друштава постоје разлике и неједнакости између жена и мушкараца у додељеним одговорностима, предузетим активностима, приступу ресурсима и контроли над њима, као и могућностима за доношење одлука. Род је део ширег социокултурног контекста. Остали важни критеријуми за социокултурну анализу укључују класу, расу, ниво сиромаштва, етничку групу и старост. Родно засноване претпоставке и очекивања генерално доводе жене у неповољан положај у погледу уживања материјалних права, попут слободе да делују и да буду признате као аутономне, потпуно способне одрасле особе, да у потпуности учествују у економском, социјалном и политичком развоју и да доносе одлуке у вези са њиховим околностима и условима. Род је такође важан појам који треба разумети у контексту родног идентитета.
Родно засноване претпоставке и очекивања генерално доводе жене у неповољан положај у погледу уживања материјалних права, попут слободе да дјелују и да буду признате као аутономне, потпуно способне одрасле особе, да у потпуности учествују у економском, социјалном и политичком развоју и да доносе одлуке у вези са околностима и условима. Род је такође важан појам који треба разумјети у контексту родног идентитета.
Ove osobine, mogućnosti i veze društveno su konstruiran i naučene u procesu socijalizacije. Ovisne su o kontekstu i vremenu te su promjenjive. Rod određuje što je očekivano, dopušteno i cijenjeno kod žene ili kod muškarca u određenom kontekstu. U većini društava postoje razlike između žena i muškaraca u odgovornostima koje su im dodijeljene, aktivnostima koje poduzimaju, pristupu i kontroli nad sredstvima, kao i u mogućnostima za donošenje odluka. Rod je dio šireg društvenog i kulturološkog konteksta. Ostale važne kriterije za društvenu i kulturnu analizu čine klasa, rasa, razina siromaštva, etnička skupina i dob. Pretpostavke i očekivanja temeljena na rodu većinom smještaju žene u nepovoljniji položaj u pogledu slobodnog uživanja prava, kao što su sloboda djelovanja i priznavanja osobe kao autonomne i u potpunosti sposobne odrasle osobe, potpuno sudjelovanje u ekonomskom, društvenom i političkom razvoju, donošenje odluka koje se odnose na vlastite okolnosti i situacije. Rod je također važan pojam u kontekstu rodnog identiteta.
Questi attributi, opportunità e relazioni sono costruiti dalla società e sono acquisiti tramite i processi di socializzazione. Sono specifici di un dato contesto e di un dato momento e sono mutevoli. Il genere determina ciò che è atteso, permesso e valutato in una donna o in un uomo in un determinato contesto. Nella maggior parte delle società ci sono differenze e disuguaglianze tra le donne e gli uomini per quanto riguarda le responsabilità assegnate, le attività intraprese, l'accesso alle risorse e il loro controllo, nonché le opportunità decisionali. Il genere fa parte del più ampio contesto socio-culturale. Altri criteri importanti dell'analisi socio-culturale sono la classe, la razza, il grado di povertà, il gruppo etnico e l'età. Le convinzioni e le aspettative basate sul genere collocano le donne di solito in una condizione di svantaggio in termini di godimento sostanziale di diritti quali la libertà di agire e di essere riconosciute come persone asdulte (adulti) autonome e pienamente capaci, di partecipare pienamente allo sviluppo economico, sociale e politico e di prendere decisioni sulle proprie circostanze e condizioni. Inoltre, il genere è un termine importante da comprendere nel contesto dell'identità di genere.
Šīs īpašības, iespējas un attiecības ir veidotas sociālā ceļā un apgūtas socializēšanās procesos. Tās ir atkarīgas no konteksta un laika, un tās ir maināmas. Dzimte nosaka, kas tiek sagaidīts, atļauts un novērtēts sievietē vai vīrietī attiecīgā kontekstā. Vairumā sabiedrību pastāv atšķirības un nelīdztiesība starp sievietēm un vīriešiem attiecībā uz viņiem noteiktajiem pienākumiem, veiktajiem pasākumiem, piekļuvi resursiem un to kontroli, kā arī lēmumu pieņemšanas iespējām. Dzimte ir plašāka sociāla un kultūras konteksta daļa. Citi būtiski sociālās un kultūras analīzes kritēriji ir klase, rase, nabadzības līmenis, etniskā grupa un vecums. Dzimumbalstīti pieņēmumi un gaidas parasti nostāda sievietes nelabvēlīgā situācijā attiecībā uz tiesību neatkarīgu īstenošanu, piemēram, tiesībām rīkoties un tikt atzītām kā autonomiem, pilnībā rīcībspējīgiem pieaugušajiem, pilnvērtīgi piedalīties ekonomikas, sociālajā un politikas attīstībā un pieņemt lēmumus par viņu apstākļiem un nosacījumiem. Dzimte arī ir būtisks termins, lai izprastu dzimumidentitātes kontekstu.
Šios ypatybės, galimybės ir santykiai yra socialiai sukonstruoti ir išmokti socializacijos procese. Jie priklauso nuo konkretaus laiko, aplinkos ir yra kintami. Socialinė lytis lemia, ko tam tikrame kontekste tikimasi, kas leidžiama ir vertinama moteryse ir vyruose. Daugumoje visuomenių skirstant atsakomybes ir veiklas, užtikrinant prieigą prie išteklių ir jų kontrolę, suteikiant sprendimų priėmimo galimybes pastebimi moterų ir vyrų skirtumai ir nelygybė. Socialinė lytis yra platesnių sociokultūrinių kontekstų dalis. Kiti svarbūs sociokultūrinės analizės kriterijai apima klasę, rasę, skurdo lygį, etninę grupę ir amžių. Su socialine lytimi susiję prielaidos ir lūkesčiai moteris paprastai įstumia į nepalankią padėtį vertinant jų galimybes naudotis esminėmis teisėmis, tokiomis kaip laisvė veikti ir būti pripažintomis savarankiškais, visiškai pajėgiais suaugusiaisiais, pilnai dalyvauti ekonominėje, socialinėje ir politinėje raidoje ir priimti sprendimus dėl su jomis susijusių aplinkybių ir sąlygų. Socialinė lytis taip pat yra svarbi sąvoka norint suprasti kontekstą, siejamą su lyties tapatybe.
Deze kenmerken, kansen en verhoudingen zijn maatschappelijk bepaald en worden geleerd door middel van socialisatieprocessen. Ze zijn context- en tijdspecifiek, en zijn aan veranderingen onderhevig. Gender bepaalt wat van een vrouw of man in een bepaalde context wordt verwacht, wat is toegestaan en wat wordt gewaardeerd. In de meeste maatschappijen zijn er verschillen en ongelijkheden tussen vrouwen en mannen in toegekende verantwoordelijkheden, activiteiten die worden ondernomen, toegang tot en controle over middelen, evenals in besluitvormingsmogelijjkheden. Gender is onderdeel van de bredere socioculturele context. Andere belangrijke criteria voor socioculturele analyse zijn bijvoorbeeld klasse, ras, armoedeniveau, etnische groep en leeftijd. Op gender gebaseerde aannames en verwachtingen zetten vrouwen in het algemeen op een achterstand voor wat betreft het werkelijke genot van rechten, zoals vrijheid van handelen en de vrijheid te worden erkend alsautonome, volwaardige volwassenen, om volledig deel te nemen aan economische, sociale en politieke ontwikkeling, en om besluiten te nemen over hun omstandigheden en voorwaarden. Gender is ook een belangrijke term om te begrijpen in de context van de identiteit van vrouwen en mannen.
Nämä määritteet, mahdollisuudet ja suhteet ovat sosiaalisia rakennelmia ja ne opitaan sosialisaatioprosesseissa. Ne ovat tausta- ja aikakohtaisia, ja ne voivat muuttua. Sukupuoli määrittää, mitä naiselta tai mieheltä odotetaan, mitä hänelle sallitaan ja mitä hänessä arvostetaan tietyssä tilanteessa. Useimmissa yhteiskunnissa naisten ja miesten välillä on eroja ja epätasa-arvoa osoitetuissa vastuissa, toteutettavissa toimissa, resurssien saatavuudessa ja hallinnassa sekä päätöksentekomahdollisuuksissa. Sukupuoli on osa laajempaa sosiokulttuurista taustaa. Muita tärkeitä kriteereitä sosiokulttuurisessa analyysissa ovat luokka, rotu, köyhyystaso, etninen ryhmä ja ikä. Sukupuoleen perustuvissa oletuksissa ja odotuksissa asetetaan naiset tavallisesti epäedulliseen asemaan sellaisten oikeuksien tosiasiallisen käyttämisen osalta kuin vapaus toimia ja tulla tunnustetuksi itsenäisinä aikuisina, osallistua täysimääräisesti taloudelliseen, sosiaaliseen ja poliittiseen kehitykseen ja tehdä päätöksiä omista oloistaan ja edellytyksistään. Sukupuolen käsitteen ymmärtäminen on tärkeää myös sukupuoli-identiteetin osalta.
Ezek a jellemzők, lehetőségek és viszonyrendszerek társadalmi felépítmények, és a szocializációs folyamat révén kerülnek elsajátításra. Körülményektől és kortól függenek, és változhatnak. A társadalmi nem meghatározza, hogy adott körülmények között mit várnak el, engednek meg és értékelnek egy nő vagy egy férfi esetében. A legtöbb társadalomban különbségek és egyenlőtlenségek tapasztalhatók a nők és a férfiak között a rájuk ruházott felelősségi körök, a végzett tevékenységek, az erőforrásokhoz való hozzáférés és az azok feletti ellenőrzés, valamint a döntéshozatali lehetőségek tekintetében. A társadalmi nem a tágabb társadalmi-kulturális kontextus része. A társadalmi-kulturális elemzés további fontos kritériumai közé tartozik az osztály, a faj, a szegénység mértéke, az etnikai hovatartozás, valamint az életkor. A társadalmi nemen alapuló feltételezések és elvárások általában hátrányos helyzetbe hozzák a nőket a jogok érdemi élvezete, köztük a cselekvési szabadság és az önálló, teljes mértékben cselekvőképes felnőttként való elismerés, a gazdasági, társadalmi és politikai fejlődésben való teljes körű részvétel, valamint a körülményeiket és helyzetüket érintő döntéshozatal tekintetében. A társadalmi nem fogalmát mindemellett a nemi identitás összefüggésében is fontos megérteni.
Dawn l-attributi, opportunitajiet u relazzjonijiet huma soċjalment mibnija u jiġu mgħallmin permezz ta' proċessi ta' soċjalizzazzjoni. Dawn huma speċifiċi għall-kuntest u għall-ħin, u jinbidlu. Is-sess jiddetermina dak li hu mistenni, permess u vvalutat f'mara jew f'raġel f'kuntest partikolari. Fil-biċċa l-kbira tas-soċjetajiet, hemm differenzi u inugwaljanzi bejn in-nisa u l-irġiel f'responsabbiltajiet assenjati, attivitajiet imwettqa, aċċess għal u kontroll fuq riżorsi, kif ukoll opportunitajiet ta' teħid ta' deċiżjonijiet. Is-sess huwa parti mill-kuntest soċjokulturali usa'. Kriterji importanti oħra għall-analiżi soċjokulturali jinkludu klassi, razza, livell ta' faqar, grupp etniku u età. Is-suppożizzjonijiet u l-aspettattivi bbażati fuq is-sess ġeneralment ipoġġu lin-nisa fi żvantaġġ fir-rigward tat-tgawdija sostantiva tad-drittijiet, bħalma huma l-libertà ta' azzjoni u li jkunu rikonoxxuti bħala adulti awtonomi u kapaċi b'mod sħiħ, biex jipparteċipaw b'mod sħiħ fl-iżvilupp ekonomiku, soċjali u politiku, u biex jieħdu deċiżjonijiet dwar iċ-ċirkostanzi u l-kondizzjonijiet tagħhom. Is-sess huwa wkoll terminu importanti biex wieħed jifhem fil-kuntest tal-identità tal-ġeneru.
Te atrybuty, możliwości i związki są konstruowane społecznie i nabywane przez procesy socjalizacji. Są zależne od kontekstu i czasów oraz mogą ulegać zmianom. Płeć determinuje, co jest oczekiwane od kobiet i mężczyzn, na co mają przyzwolenie i co jest u nich cenione w danym kontekście. W większości społeczeństw istnieją różnice i nierówności między kobietami i mężczyznami pod względem przypisywanych obowiązków, podejmowanych działań, dostępu do zasobów i kontroli nad nimi, a także możliwości podejmowania decyzji. Płeć stanowi część szerszego kontekstu społeczno-kulturowego. Do innych ważnych kryteriów w analizie społeczno-kulturowej należą klasa, rasa, poziom ubóstwa, grupa etniczna i wiek. Założenia i oczekiwania związane z płcią powszechnie stawiają kobiety w niekorzystnej sytuacji pod względem rzeczywistego korzystania z praw, takich jak wolność działania i uznawania za autonomiczne, w pełni sprawne osoby dorosłe, wolność pełnego uczestnictwa w rozwoju gospodarczym, społecznym i politycznym oraz podejmowania decyzji dotyczących okoliczności i warunków. Płeć jest także terminem, który wymaga zrozumienia w kontekście tożsamości płciowej.
Esses atributos, oportunidades e relações são construídos socialmente e são aprendidas através de processos de socialização. São específicas no contexto e no tempo e são mutáveis. O género determina o que é esperado, permitido e valorizado numa mulher ou num homem num determinado contexto. Na maioria das sociedades, existem diferenças e desigualdades entre mulheres e homens nas responsabilidades atribuídas, nas atividades realizadas, no acesso e no controlo de recursos, bem como nas oportunidades de tomada de decisão. O género faz parte do contexto sociocultural mais amplo. Outros critérios importantes para a análise sociocultural incluem a classe, a raça, o nível de pobreza, o grupo étnico e a idade. Os pressupostos e as expectativas baseados em género colocam, geralmente, as mulheres em desvantagem em relação ao gozo substantivo de direitos, como a liberdade de agirem e serem reconhecidas como adultos autónomos e plenamente capazes de participar no desenvolvimento económico, social e político e na tomada de decisões sobre as suas circunstâncias e condições. O género também é um termo importante para ser entendido no contexto da identidade de género.
Aceste atribute, oportunități și relații sunt constructe sociale și sunt învățate prin procesele de socializare. Sunt dependente de context și schimbătoare şi dinamice în timp. Genul determină ceea se așteaptă, se permite și este valorizat la o femeie sau la un bărbat într-un anumie context. În majoritatea societăților există diferențe și inegalități între femei și bărbați în raport cu responsabilitățile atribuite, activitățile efectuate, accesul și controlul asupra resurselor și posibilitățile de decizie. Genul face parte dintr-un context socio-cultural mai larg. Alte criterii importante pentru analiza socioculturală sunt: clasa, rasa, nivelul de sărăcie, etnia și vârsta. Supozițiile și așteptările bazate pe gen dezavantajează în general femeile în privința capacității de a se bucura de drepturi depline, ca de exemplu libertatea de acțiune și de a fi recunoscute ca adulte autonome, complet capabile de a participa deplin la dezvoltarea economică, socială și politică și de a lua hotărâri cu privire la circumstanțe și condiții. Genul este de asemenea un termen important în înțelegerea contextului identității de gen.
Tieto atribúty, príležitosti a vzťahy sa vytvárajú v rámci spoločnosti a dajú sa naučiť prostredníctvom socializačných procesov. Viažu sa na špecifický kontext a čas a sú a meniteľné. Rod určuje, čo sa očakáva, povoľuje a oceňuje u žien alebo mužov v danom kontexte. Vo väčšine spoločností medzi ženami a mužmi existujú rozdiely a nerovnosti v oblasti pridelených povinností, vykonávaných činností, v prístupe k zdrojom a kontrole nad nimi, ako aj v oblasti príležitostí rozhodovania. Rod je súčasťou širšieho spoločensko-kultúrneho kontextu. Medzi ďalšie dôležité kritériá spoločensko-kultúrnej analýzy patrí trieda, rasa, úroveň chudoby, etnická skupina a vek. Predpoklady a očakávania založené na rode vo všeobecnosti znevýhodňujú ženy vo vzťahu ku skutočnému využívaniu práv, ako je sloboda konať a byť uznaný za autonómnu, plne schopnú dospelú osobu, plne sa zúčastňovať na hospodárskom, spoločenskom a politickom rozvoji a prijímať rozhodnutia týkajúce sa ich okolností a podmienok. Rod je takisto dôležitým pojmom, ktorý je potrebné pochopiť v kontexte rodovej identity.
Te lastnosti, možnosti in odnosi so družbeno konstruirani in naučeni v procesih socializacije. Odvisni so od konteksta in časa ter se spreminjajo. Družbeni spol določa, kaj se pričakuje, kaj je dovoljeno in cenjeno pri ženski ali moškem v danem kontekstu. V večini družb so med ženskami in moškimi razlike in neenakosti v dodeljenih odgovornostih, dejavnostih, ki se jih lotevajo, dostopom do sredstev ter do možnosti odločanja in nadzorom nad njimi. Družbeni spol je del širšega družbeno-kulturnega konteksta. Med druga pomembna merila za družbeno-kulturno analizo sodijo razred, rasa, stopnja revščine, etnična pripadnost in starost. Predpostavke in pričakovanja na podlagi družbenega spola navadno postavljajo ženske v slabši položaj, kar zadeva dejansko uživanje pravic, kot so svoboda delovanja in priznavanje žensk kot neodvisnih odraslih oseb, v vsem sposobnih, da so polno udeležene v ekonomskem, družbenem in političnem razvoju in da sprejemajo odločitve o svojih okoliščinah in razmerah. Družbeni spol je pomemben izraz tudi z vidika razumevanja spolne identitete.
Dessa egenskaper, möjligheter och förhållanden är socialt konstruerade och inlärda under olika socialiseringsprocesser. De är kontext- och tidsberoende och kan förändras. Genus avgör vad som är förväntat, tillåtet och önskvärt av en kvinna eller en man i en given kontext. I de flesta samhällen föreligger skillnader och ojämlikheter mellan kvinnor och män när det gäller ansvarstilldelning, vad som görs, tillgången till och kontroll över resurser samt möjligheter till beslutsfattande. Genus är en del av en större sociokulturell kontext. Andra viktiga kriterier i sociokulturella analyser inbegriper klass, ras, fattigdomsnivå, etnisk grupp och ålder. Könade föreställningar och förväntningar leder ofta till att kvinnor blir missgynnade när det gäller det reella åtnjutande av rättigheter, såsom friheten att handla och att erkännas som självständiga, fullt kapabla vuxna, att delta fullt ut i den ekonomiska, sociala och politiska utvecklingen och att fatta beslut som rör deras omständigheter och villkor. Genus är även en viktig begrepp att förstå ur en könsidentitetskontext.
Has obsolete term(s)
Has non-preferred term(s) (UF)
Has acronym(s)
Has synonym(s)